Energiainfra ja uudet energiateknologiat
Energialähteet ja polttoaineet
Energian tuotanto, jakelu ja varastointi
Suomi kehittyy sähköntuojasta sähkönviejäksi ja hiilineutraalin energiajärjestelmän mallimaaksi
Suomi saavuttaa sähköomavaraisuuden vuonna 2023, mutta matkaa hiilineutraaliin energiajärjestelmään on vielä paljon. Tavoitteen saavuttamiseksi on ensisijaisesti selätettävä energiakriisi ja sen lisäksi tehtävä viisaita päätöksiä liittyen muun muassa luvitusprosesseihin, Itä-Suomen tuulivoimarakentamiseen, vetystrategiaan ja energiaverkon kehitykseen.
SUOMEN ENERGIAJÄRJESTELMÄN ja -omavaraisuuden
nykytila on kaukana vuodelle 2035 asetetusta tavoitetilasta,
jossa lämmitys, liikenne ja teollisuus toimivat hiilineutraalisti ja
oma energiantuotanto riittää kattamaan kansallisen sekä viennin
energiantarpeen. Hiilineutraaliustavoitteiden toteutumisen
edellytyksenä on sähkönkulutuksen ja -tuotannon hurja kasvu,
ja sen luomiseen on löydettävä ratkaisut sekä myös sitouduttava
niin Suomessa kuin koko Euroopassa. Potentiaalia riittää
ja kehitys on oikeansuuntaista.
Lyhyen aikavälin energiakuva sen sijaan on hyvin haastava
Venäjän Ukrainassa käymän hyökkäyssodan aiheuttaman
energiakriisin takia. Kantaverkkoyhtiö Fingridin strategisen
verkkosuunnittelun päällikkö Mikko Heikkilä peräänkuuluttaa
käyttämään energiataisteluun kaikki mahdolliset keinot,
sillä energiakriisistä on selvittävä kunnialla.
Sähkön saatavuuden
lisääminen tapahtuu
kotimaisen energiatuotannon ja
energiantuonnin avulla.
![kuva](https://www.publicomedia.com/emedia/a/3597/3597_2.jpg)
Fingrid Oyj:n strategisen verkkosuunnittelun päällikön Mikko Heikkilän mukaan Fingridillä on kantaverkon kehittämisessä aina olettamus, että Suomen
sähköjärjestelmä on hiilineutraali vuonna 2035 ja Suomi on vuositasolla sähkön viejä. Vaikka puhtaalla sähköllä saataisiin houkuteltua Suomeen uusia
teollisuusinvestointeja, uusiutuvaa sähköä riittää paljon myös vientiin, Heikkilä sanoo.
KUVA: FINGRID OYJ
Heikkilä sisällyttää keinovalikoimaan uusiutuvan sähkön
saatavuuden lisäämisen, sähkönkulutuksen pienentämisen kaikilla
yhteiskuntasektoreilla sekä energiaverkkojen ja -markkinoiden
toiminnan varmistamisen. Myös EU-komission aloitteita
energiahintojen nousun rajoittamiseksi tai kompensoimiseksi
seurataan Fingridillä kovasti.
Akuuttina tehtävänä energiakriisistä selviäminen
Fingrid on varoittanut mahdollisesta energiapulasta ja tarpeesta
rajoittaa sähkön käyttöä tulevana talvena. Jokaisen
suomalaisen ponnisteluja tarvitaan uhkien ehkäisyyn. Tärkeimmät
keinot selvitä energiakriisistä ovat sähkön säästö ja
sähkönkulutuksen ajoitus. Teollisuudessa on tähän suuri potentiaali,
mutta myös kotitalouksissa voi vaikuttaa esimerkiksi lämmitystä
säätämällä ja lataamalla sähköautot öisin. Se pienentää
kulutushuippuja ja myös kokonaiskulutusta, Heikkilä
sanoo.
Sähkön saatavuuden lisääminen tapahtuu kotimaisen
energiatuotannon
ja energiantuonnin avulla. Suomi on riippuvainen
tuontisähköstä, jota tuodaan Venäjän-kaupan katkettua
enää pääosin Ruotsista. Asetelman takia pohjoismaisen sähkönsiirron
toimivuus on erittäin tärkeää. Norjassa on keskusteltu
sähkönviennin rajoittamisesta. Ratkaisu olisi hyvin vaarallinen, sillä se haittaisi Suomea ja koko Eurooppaa ja sataisi
suoraan Putinin pussiin. Euroopassa tulee nyt hakea yhteisiä
etuja ja ratkaisuja, joilla varmistetaan sähkön riittävyys
energiakriisissä
ja myös sähköjärjestelmän pitkän aikavälin
kehitys Euroopassa, Heikkilä sanoo.
Suomen selviämiseen tulevista talvista vaikuttaa paljon
Olkiluoto 3, jonka tuotanto saavuttanee täyden 1 600 megawatin
kapasiteetin talvella 2023. Ydinvoimala vähentää merkittävästi
Suomen sähköntuontitarvetta ja mahdollistaa sähkönviennin
erityisesti Viroon sekä Etelä-Ruotsiin.
![kuva](https://www.publicomedia.com/emedia/a/3597/3597_3.jpg)
Kuva: TVO
Myös maakaasutilanne on kohtuullinen venäläisen tuonnin
loppumisesta huolimatta. Balticconnector-siirtoputki syöttää
maakaasua Virosta, ja lisäksi Inkoon satamaan jo tulevana
talvena saapuva LNG-terminaalilaiva lisää selvästi nesteytetyn
maakaasun saatavuutta.
Tuulivoiman lisärakentaminen ehtii Suomen avuksi jo tulevina
talvina, sillä nykyiseen 4 300 megawatin tuulivoimakapasiteettiin
odotetaan kasvua 700 megawattia vuoden
2022 loppuun mennessä ja noin 1 500 megawattia vuoden
2023 aikana. Tuulisella säällä hätää sähkön riittävyydestä ei
Heikkilän mukaan ole.
Suomen tuottamalle
puhtaalle sähkölle on
valtava kysyntä Euroopassa.
Toiveissa on myös sääherran suosiollinen avustus: Etelä-
Norjan vesivarannot ovat niukat vähäisen sadannan takia,
ja sateinen syksy toisi kaivattua helpotusta vesivoimatuotantoon.
Leuto talvi puolestaan vähentäisi lämmitystarvetta ja leikkaisi kulutuspiikkejä. Kovana talvena sähkön huippukulutus
on rajua ja kokonaiskulutuskin voi olla jopa tuhat megawattia
korkeampi kuin leutoina talvina. Toivotaan leutoja talvia eteläiseen
Suomeen, sillä Tampereen eteläpuolella kulutetaan 60
prosenttia Suomen sähköstä, Heikkilä toteaa.
Sähköntuojasta omavaraiseksi sähkönviejäksi
Lähes 20 vuoden ympärivuorokautisen sähköntuonnin jälkeen
Suomesta tulee viimein vuonna 2023 sähköomavarainen. Se
ei tarkoita kuplaan sulkeutumista, vaan vuositasetta. Sähköomavarainen
Suomi tuottaa sähköä vähintään yhtä paljon
kuin se kuluttaa vuositasolla mitattuna. Kulutushuipuissa käytetään
jatkossakin tuontisähköä, kun taas sähkön ylituotanto
ohjataan vientiin.
Fingridin neljästä tulevaisuusskenaariosta kolmessa Suomeen
syntyy suuria määriä uutta sähköintensiivistä teollisuutta,
minkä seurauksena hiilineutraali Suomi kuluttaa vuonna 2035
sähköä noin 120 terawattituntia vuodessa. Se on 45–50 prosenttia
enemmän kuin nykyisin. Vaikka teollisuuden, liikenteen
ja lämmityksen sähköistäminen lisääkin rajusti sähkön käyttöä, Fingridillä nähdään sähkön käyttöpotentiaalia vielä paljon
enemmän.
Suomella on paljon uusiutuvia resursseja uuden teollisuuden
houkuttelemiseksi ja synnyttämiseksi, potentiaali on vain
saatava käyttöön. Suomessa on suotuisa ympäristö datakeskuksille,
akkutehtaille sekä vedyn ja vetyjalosteiden tuotannolle.
On tärkeää onnistua houkuttelemaan tänne teollisuusinvestointeja,
jotka tuottavat vähähiilisiä ratkaisuja suomalaisen
ja ensisijaisesti vientiteollisuuden tarpeisiin. Hyvä uutinen
tähän liittyen on esimerkiksi Microsoftin päätös rakentaa Suomeen
suuria datakeskuksia, Heikkilä sanoo
Suomen tuottamalle puhtaalle sähkölle on valtava kysyntä
Euroopassa, esimerkiksi kroonisesti energia-alijäämäisessä
Saksassa. Suomessa tuotettu uusiutuva sähkö on myös kilpailukyvyltään
Euroopan kärkeä, mikä luo hyvät edellytykset
uudelle teollisuudelle Suomessa ja menestyksekkäälle viennille.
![kuva](https://www.publicomedia.com/emedia/a/3597/3597_4.jpg)
Kilpailukykyistä vihreää sähköä
Tuulivoima on Suomen hiilineutraalin energiajärjestelmän
ydin ja potentiaalisin energiamuoto. Tuulisähköpotentiaalia
voi tarkastella vertaamalla Suomea pinta-alaltaan suunnilleen
samankokoiseen Saksaan. Saksan asukastiheys on paljon suurempi,
ja silti maassa on yli 60 000 megawattia tuulivoimakapasiteettia.
Suomessa on potentiaalia lisätä tuulivoimatuotantoa
valtavasti, Heikkilä toteaa toivoen samalla, että vihreän
energiantuotannon rakentamiseen suhtauduttaisiin suopeasti
ja luvitusprosesseja nopeutettaisiin.
Fingrid varmistaa tuulivoiman edellyttämät sähkönsiirtovalmiudet
vahvistamalla pohjois-eteläsuuntaista kantaverkkoa,
jota pitkin pääosin pohjoisessa tuotettava tuulisähkö kulkee etelän sähkönkuluttajille. On tärkeää löytää pikaisesti ratkaisu
myös Itä-Suomen tuulivoimapuistojen ja maanpuolustuksen
yhteensovittamiseen. Tuulipuistot keskittyvät Pohjanmaalle,
mutta niiden rakentaminen Itä-Suomeen mahdollistaisi erilaisten
tuuliolojen hyödyntämisen, kansallisen kokonaiskapasiteetin
kasvattamisen ja myös hankkeiden kannattavuuden kasvun.
Heikkilä pitää erittäin tärkeänä myös vetytalouden kehitystä
sekä vetykaasuputken rakentamista sähkön kantaverkon
rinnalle ja Perämeren kaarelle. Teollisen mittakaavan vetyvarastojen
puute sen sijaan huolestuttaa Heikkilää. Ainoastaan
varastointi- ja siirtoratkaisut yhdessä mahdollistavat kilpailukykyisen
tuulisähköön mukautetun vedyntuotannon pohjoisessa
ja vedyn jatkuvan saatavuuden etelään painottuvassa
teollisuudessa.
Tuulivoima on
Suomen hiilineutraalin
energiajärjestelmän ydin ja
potentiaalisin energiamuoto.
Suomen tulevaisuuden energiapalettiin kuuluu myös aurinkosähkö,
joka elää nousukautta. Fingridillä on tällä hetkellä
aurinkovoiman kantaverkkoliittymäkyselyjä 27 000 megawattia.
Määrästä päätelleen suomalainen aurinkovoima on kilpailukykyistä
Euroopan mittakaavassa. Sääolosuhteiden sijaan
ratkaiseva tekijä on saatavilla olevan rakennusalan määrä,
Heikkilä sanoo.
Heikkilän mukaan Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja venäläisen
energiantuonnin loppuminen ei heikennä pitkällä aikavälillä
Suomen tai Euroopan energiaomavaraisuus- tai hiilineutraaliuskehitystä.
Iso osa maailman fossiilisista energialähteistä
sijaitsee diktatuureissa tai heikon ihmisoikeustilanteen
maissa, jollaisista EU tuskin enää haluaa olla riippuvainen.
Sen sijaan energiakriisistä selvitään vahvistamalla Suomen ja
Euroopan kilpailukykyä maailman mittakaavassa yleiseurooppalaisen
kehittämisen kautta.
Teksti: Riikka Autio / Viuleva Group Oy