Tuulivoima
Lestijärvi – tuulivoiman edelläkävijä
Reilun 700 asukkaan Lestijärvelle nousee tuulivoimapuisto, jonka sähköntuotanto vastaa 280 000 kotitalouden keskimääräistä vuosittaista sähkönkulutusta. Tuulipuiston ansiosta vahvistuva kuntatalous tietää duurisointuja niin kuntalaisille kuin päättäjille. Suomalaisomistus ja vahvistuva energiaomavaraisuus ovat myös kansallinen etu.
LESTIJÄRVEN KUNNANJOHTAJA ANNE KURKELA
odottaa vuotta 2025 ja tuulipuiston käyttöönottoa. Siitä
alkaen Lestijärvellä tuottaa energiaa yksi tuulimylly noin kymmentä
kuntalaista kohti, ja tuulipuistosta kertyvät verotulot tuovat
helpotuksen kuntatalouteen.
Tuulivoima tuo lisää mahdollisuuksia vaikuttaa lestijärveläisten
arkeen ja elämään, Kurkela toteaa.
Lestijärven tuulesta sähköä suomalaisten
omistajien ja kuluttajien iloksi
Tuulipuistohanke käynnistyi Lestijärvellä vuonna 2012 ja on
näkynyt siitä alkaen merkittävästi kunnan päätöksenteossa.
Kuten tuulivoimahankkeiden luonteeseen kuuluu, myös
Lestijärvellä
suunnitelmilla on ollut vastustajia ja epäilijöitä.
Asia ehtikin kulkea kiemuraisen polun valitusinstansseissa ennen korkeimman hallinto-oikeuden myönteistä päätöstä
vuonna 2018.
Lopullinen sinetti tuulipuiston toteutumiselle saatiin vuonna
2021, jolloin omistajaksi vaihtui Kymppivoiman, Oulun
Energian
ja Kuopion Energian muodostama yhteenliittymä.
Olemme hyvin mielissämme, että tuulivoimapuisto päätyi
suomalaisomistukseen. Lestijärven tuulesta tuotettu sähkö päätyy
näin suomalaisten omistajien ja kuluttajien käyttöön, Kurkela
sanoo.
Kosolankankaan, Hittisennevan ja Iso-Kortenevan alueista
koostuvaan puistokokonaisuuteen kuuluu 69 tuulivoimalaa, joiden
roottorin halkaisija on 170 metriä ja enimmäiskorkeus
240 metriä. Yksikköteho on 6,6 megawattia.
![kuva](https://www.publicomedia.com/emedia/a/3407/3407_2.jpg)
Kauneus on katsojan silmässä – riippuu ihmisestä, näkeekö
tuulimyllyn kiehtovana vai maiseman pilaajana. Kunnissa
asiaa on tärkeää katsoa talouden kannalta, Lestijärven
kunnanjohtaja Anna Kurkela sanoo.
Kuva: Heikki Mastokangas
Valmistuttuaan Suomen kymmenenneksi pienimmän kunnan
Lestijärven alueella sijaitseva tuulipuisto tuottaa vuodessa
energiaa yli 1,3 terawattituntia. Määrä vastaa 280 000 asukkaan – esimerkiksi Tampereen ja Ylöjärven yhteenlasketun
asukasluvun – keskimääräistä sähkönkulutusta.
Vuoden 2022 aikana puistoalueella muun muassa rakennetaan
voimajohtolinjoja, sähköasemia, teitä ja muuta
infrastruktuuria
sekä aloitetaan voimaloiden nostoalueiden
tekeminen. Jo 2021 aikana aloitetiin Lestijärveltä Alajärvelle
ulottuvan voimalinjan valmistelutyöt.
Suunnitelman mukaan rakentaminen saadaan päätökseen
vuoden 2024 loppuun mennessä ja käyttöönotto tapahtuu
vuoden 2025 alussa. Hankkeen valmistumisen jälkeen tuulipuisto
luovutetaan omistajilleen, ja rakennusvaiheen pääurakoitsija
OX2 jää vastaamaan puiston hallinnoinnista.
Duurisointuja kuntatalouteen ja
kuntalaisten hyvinvointiin
Lestijärvi on ollut 1990-luvulta alkaen muuttotappiokunta, jonka tulevaisuus on näyttänyt mollivoittoiselta. Kurkelalla on
kuitenkin edellisen kunnanjohtajan Esko Ahosen tavoin vahva
luottamus, että tuulivoimahanke pelastaa Lestijärven. Hanke
vaikuttaa kunnassa hyvin paljon. Se turvaa Lestijärven itsenäisyyden,
Kurkela toteaa.
Valtava hanke piristää Lestijärveä monin tavoin. Kunnan
väkimäärä kasvaa, mikä näkyy uudenlaisena vipinänä katukuvassa.
Rakennusvaiheessa hanke tuo alueelle 100–150
työntekijää, ja tuulipuiston käyttöönoton jälkeen huolto- ja kunnossapitotehtäviin
tarvitaan arviolta 30 henkeä.
Olemme hyvin
mielissämme, että
tuulivoimapuisto päätyi
suomalaisomistukseen.
Lestijärvellä niin yksityiset kuin kunnan asunnot ovat jo
kaikki käytössä, ja asuntoja on hankittu myös naapurikunnista.
Lisäksi kunta rakennuttaa parhaillaan yhdentoista asunnon
rivitalokokonaisuutta, johon majoitetaan hankkeeseen osallistuvia
työntekijöitä.
![kuva](https://www.publicomedia.com/emedia/a/3407/3407_3.jpg)
Lestijärven kunnanjohtaja Anne Kurkela korostaa viestinnän merkitystä
suuressa tuulipuistohankkeessa. On tärkeää, että osapuolet pidetään
ajan tasalla suunnitelmista ja töiden etenemisestä.
Kuva: Ronja Tuikka
Kysynnän kasvu on jo tuonut ja tuo jatkossakin uusia yrityksiä.
Palveluyrittäjien tarve on nyt suuri. Tarvitsemme esimerkiksi
siivouspalveluyrittäjiä, pesulapalveluita, kuljetuspalveluita,
kuten takseja, ravintolayrittäjiä ja matkailupalveluiden
tuottajia, jotka tarjoavat tekemistä iltaisin ja viikonloppuisin.
Myös kesäkahvilamme odottaa yrittäjää, Kurkela kertoo.
Yritysten maksama yhteisövero on hyvä lisä kuntatalouteen.
Paikallisten yrittäjien saamiseksi mukaan alihankintaketjuihin
pääurakoitsija ja kunta ovat järjestäneet alihankintailtoja,
ja lisäksi urakoitsijat ovat houkutelleet työvoimaa
omissa tilaisuuksissaan.
Kiinteistöverotuloja yli 3 000 euroa
per kuntalainen
Vaikka tuulipuiston rakennuttaja on jo aloittanut vuokranmaksun
maanomistajille ja yhteisöverotulojakin on kertynyt,
kuntalaisten hyvinvoinnin sulosoinnut koittavat vasta tulevina
vuosina.
Olemme tehneet normaalin kolmen vuoden sijaan viiden
vuoden taloussuunnitelman. Laskelmat osoittavat, että tuulipuistosta
kertyvät kiinteistöverotulot kääntävät tappiollisen kuntataloutemme
voitolliseksi tuulipuiston käyttöönoton jälkeen vuosina
2025–2026, Kurkela toteaa.
Tuulivoimapuisto tuottaa 35 vuoden elinkaarensa aikana
Lestijärvelle kiinteistöverotuloja arviolta 2,5 miljoonaa euroa
eli jopa yli 3 000 euroa jokaista lestijärveläistä kohden vuodessa.
Verotulot tuovat avun kunnan huonoon taloustilanteeseen,
jota rasittaa muun muassa sisäilmaongelmista kärsineen
koulurakennuksen tilalle rakennettu uusi koulu.
Tulevaisuudessa voimme tuottaa lapsiperheille, vanhuksille
ja muille ryhmille palveluita, joita ei ole joka paikassa,
Kurkela sanoo.
Hiilinegatiivinen Lestijärvi ja
energianviejämaa Suomi
Lestijärvi ottaa tuulipuiston ansiosta jättimäisen vihreän harppauksen:
siitä tulee kertaheitolla hiilinegatiivinen, ja muutos
vaikuttaa koko maakuntaan.
Lestijärvellä ihmiset saavat voimaa luonnosta, kuten kunnan
markkinointislogan kuuluu. Alueella ei ole suurta teollisuutta,
koska kuntakeskus sijaitsee pohjavesialueella. Sen
sijaan paikkakunta tunnetaan puhtaasta vedestä ja siellä
toimii muun muassa Suomen suurin lähdeveden pullottaja
FinnSpring. Veden lisäksi Lestijärvi saa jatkossa voimaa tuulesta.
Tuulipuisto tukee energiaomavaraisuutta ja kansallista
energiantuotantoa, mitä Kurkela pitää erityisen tärkeänä juuri
nyt. Samaan hengenvetoon hän kuitenkin haastaa maan teknologiateollisuutta.
Tuulipuisto tuottaa paljon ylijäämäsähköä ja tarvitsemme
sille varastointiratkaisuja. Jatkossa meillä on sekä vettä että
tuulivoimaa, joista voitaisiin saada myös vihreää vetyä. Suomessa
kannattaisi panostaa näiden teknologioiden kehittämiseen
ja kasvaa energianviejäksi, Kurkela sanoo.
Teksti: Riikka Autio / Viuleva Group Oy